Mirovinska društva otkrila kako povećati dobrovoljnu štednju i osigurati financijsku stabilnost u budućnosti
Na sjednici Savjeta Hanfe raspravljalo se, između ostaloga, i o tome kako bi se trebale povećati porezne olakšice poslodavcima na uplate zaposlenicima za dobrovoljnu mirovinsku štednju. Ovaj prijedlog je došao od strane mirovinskih društava, a cilj je potaknuti poslodavce na veća ulaganja u mirovinsku štednju zaposlenika kako bi oni u starosti bili financijski sigurniji. Zasada se radi samo o prijedlogu, a potrebno je razgovarati s poslodavcima o mogućim prednostima.
![novčanice i kovanice eura pored staklenke s kovanicama](https://www.mirovina.hr/app/uploads/2022/12/euro_novcanice_centi_novac_5.jpg)
Euri | Foto: mirovina.hr
Nije tajna da se veća mirovina može postići štednjom i ulaganjima, a dobrovoljna mirovinska štednja je jedan od načina. Upravo zato su se mirovinska društva dosjetila načina kako bi poslodavci mogli više ulagati u mirovinsku štednju zaposlenika. Sve je još samo na razini prijedloga, a u budućnosti bi ovo moglo donijeti značajne promjene.
Rezultat bi bila bolja mirovinska primanja
Stopa zamjene mirovina, odnosno omjer prosječne mirovine i prosječne plaće pri umirovljenju u Hrvatskoj iznosi 29 posto, što je značajno ispod prosjeka Europske unije, gdje se radi o stopi od 45 posto. U budućnosti, odnosno do 2045. godine se očekuje daljnji pad na 26,4 posto, a 2070. godine bi se moglo raditi o 23,7 posto, prema navođenju Hanfe. Ipak, kako se to ne bi dogodilo, mirovinska društva predlažu povećanje poreznih olakšica kako bi poslodavci više ulagali u mirovinsku štednju zaposlenika, a to će onda rezultirati i boljim mirovinskim primanjima i financijskom sigurnošću u starosti.
Treba napomenuti i kako se vrijednost porezne olakšice smanjila sa 6,5 posto bruto plaće u 2010. godini na 3,9 posto u veljači 2024. godine. Ovo je još jedan razlog za povećanje porezne olakšice na uplatu u dobrovoljnu štednju jer bi se time postigla i razina porezne olakšice prethodnog razdoblja, prije njezinog pada.
– O svemu je svakako važan i konstruktivan dijalog s poslodavcima budući da uplatom u dobrovoljnu mirovinsku štednju poslodavci povećavaju sigurnost radnika, dodatno ih stimuliraju i smanjuju porezno opterećenje dohotka. Isplate bonusa i drugih nagrada putem mirovinskog fonda smanjuju ukupne troškove za poslodavca, dok se istovremeno povećava motivacija i lojalnost zaposlenika, zaključeno je na sjednici Savjeta Hanfe.
Uplate u dobrovoljne fondove u svibnju bile 9,5 milijuna eura
Ulaganjem u dobrovoljnu mirovinsku štednju ostvaruje se pravo na dodatnu mirovinu iz trećeg stupa. Dobrovoljna štednja, odnosno štednja u trećem stupu funkcionira tako da građanin uplaćuje koliko može često, iznos koji želi, dakle nema obvezu mjesečne uplate točno određenog iznosa. Na godišnju uplatu dobit će 15 posto od države, ali najviše za uplaćenih 663,61 eura, što znači da državni poticaj može iznositi najviše 99,54 eura. Prava iz dobrovoljnog mirovinskog osiguranja član fonda može ostvariti najranije s navršenih 55 godina života, odnosno 50 godina i ranije, a sredstva su u slučaju smrti potpuno nasljediva, o čemu smo pisali ovdje.
Poznato je kako je u svibnju u otvorenim mirovinskim fondovima štedjelo 404.866 članova, dok je u zatvorenim fondovima bilo 48.980 članova, prema mjesečnom izvješću Hanfe, o čemu možete čitati u ovom tekstu. Uplate u dobrovoljne mirovinske fondove su u svibnju iznosile 9,5 milijuna eura, a novim prijedlogom mirovinskih društava bi se ove stvari mogle promijeniti i to u korist trećeg mirovinskog stupa i budućih prihoda samih zaposlenika.