Gotovo 18.500 novih umirovljenika: Prosječna mirovina im iznosi 453 eura
Gotovo 18.500 građana otišlo je do lipnja ove godine u mirovinu. Novi umirovljenici mlađi su od 63 godine, u prosjeku imaju manje od 33 godine staža, a mirovina im iznosi 453 eura, što je niže od ukupnog prosjeka svih korisnika mirovina. Muškarci imaju više staža i veće mirovine, premda se umirovljuju mlađi nego žene, na što utječu obiteljske mirovine udovica. U odnosu na lani, novih umirovljenika je oko 3.600 više. Udvostručen je i broj korisnika dvostupne mirovine, kojima se od ove godine nude povoljniji uvjeti iz drugog mirovinskog stupa.
![](https://www.mirovina.hr/app/uploads/2020/11/radnica.jpg)
Foto: Rawpixel
Nešto više od 43.000 građana otišlo je lani u mirovinu. Isplaćena su im prosječna primanja od 455 eura, a iza sebe imaju nešto manje od 33 godine staža te su mlađi u prosjeku od 63 godine, o čemu smo pisali ovdje. U ovoj godini do lipnja se umirovilo oko 18.500 građana.
Podaci Zavoda za mirovinsko osiguranje pokazuju da im je mirovina čak malo i niža od prosjeka svih umirovljenih prošle godine pa tako iznosi 453 eura. Prosječni staž je 32 i pol godine, što znači da su radili oko četiri i pol mjeseca kraće. Dob je ostala ista pa novi umirovljenici u prosjeku imaju 62 godine i devet mjeseci.
Muškarci idu u mirovinu prije nego žene, a s više staža
Muškarci idu u mirovinu prije nego žene, a imaju više radnog staža. Prosječna nova umirovljenica u 2024. tako ima više od 63 godine života i manje od 32 godine staža. Muškarac pak ima 62 godine života i više od 33 staža. Veća im je mirovina, 460 eura u odnosu na 445 eura za žene. Na to u provom redu utječu nove obiteljske mirovine, čiji su najbrojniji korisnici upravo udovice.
Premda Vlada već godinama potiče sve dulji ostanak na tržištu rada, uz što kasnije umirovljenje, uz argument da će to donijeti i veća primanja u starosti, vidimo da to još uvijek nije slučaj. Naime, prosječna mirovina svih oko 1,13 umirovljenih prema općim propisima iznosi viših 472 eura. Na to utječe jako puno faktora, među kojima je sve manje pojedinih kategorija mirovina prema posebnim propisima, rupe u radnom stažu, plaće koje zaostaju za sve većim državnim prosjekom i slično.
Primanja novih umirovljenika od 341 do 539 eura
Ohrabruje podatak da većina novih umirovljenika u ovoj godini odlazi u starosnu mirovinu, njih gotovo 12.000 od spomenutih oko 18.500 novoumirovljenih. Od toga, više od 2.200 su mirovine za dugogodišnje osiguranike na koje pravo stječemo sa 60 godina života i 41 godina staža, o čemu smo više pisali ovdje. Prijevremenih mirovina je tek nešto više od 2.000, a znatno više od toga je obiteljskih, više od 3.500, a invalidskih skoro 1.100.
Primanja po vrstama mirovina kreću se u prosjeku od 341 euro za invalidsku do 593 eura za dugogodišnje umirovljenike. Premda su ovdje uračunate i male isplate prema međunarodnim ugovorima, koje ruše prosjek, prikaz prosječnih primanja novih umirovljenika pokazuje realniju sliku od one u kojoj su svi umirovljeni građani.
Dvostruko više korisnika dvostupnih mirovina
Lani je na isplati u lipnju bilo 14.828 novih umirovljenika, što znači da ove godine u odnosu na prošlu do lipnja imamo čak 3.646 više novoumirovljenih građana. Ipak, brojka je 2022. u lipnju dosegla skoro 21.000 pa se nalazimo u zlatnoj sredini u odnosu na prošle dvije godine.
U prvih pet mjeseci 2021. novih je umirovljenika bilo više od 21.000, a 2020. manje od 20.000, dok rekord za ovo razdoblje u godini drži 2019. s više od 22.000 novih korisnika. Tada je pojačanom umirovljenju kumovala mirovinska reforma koja je trebala postrožiti uvjete za odlazak u mirovinu pa je dio građana odluku o umirovljenju donio zbog neizvjesnosti.
Do lipnja je u 2024. godini osnovnu mirovinu dobilo oko 1.550 novih umirovljenika. To znači da na tu osnovnu mirovinu dobivaju i mirovinu iz drugog mirovinskog stupa. Ta opcija zasad je i dalje isplativa onima s većim primanjima tijekom radnog vijeka, a posljedično tomu i većim mirovinama. Oni dobivaju 671 eura u prosjeku, a na taj iznos dobivaju i mirovinu iz drugog stupa.
Ipak, trend je pozitivan, jer smo u prvih pet mjeseci prošle godine imali upola manje korisnika osnovnih mirovina, njih 741. Na dvostupnu mirovinu odlučuje se sve više građana i zbog povoljnijih uvjeta od ove godine, poput izjednačenog dodatka, povećane jednokratne isplate te ostalih zakonskih izmjena, ali i sve veće kumulacije ušteđenih sredstava u drugom stupu kroz godine rada.